Blågården - København
Lundtoftegade - København
Aldersrogade - København
Folehaven - København
Sjælør Boulevard - København
Bellahøj - København
Tingbjerg/Utterslevhuse - København
Glumsøparken mv. - København (ny)
Bispeparken - København
Bispevænget mv. - København
Stærevej mv. - København (ny)
Hørgården - København
Gullandsgården mv. - København
Remisevænget - København
Stjernen - Frederiksberg
Brøndby Nord - Brøndby
Brøndby Strand - Brøndby
Glostrup Vestergård - Glostrup
Hedemarken - Albertslund
Albertslund Nord - Albertslund
Blåkildegård - Høje-Taastrup
Charlotteager - Høje-Taastrup
Gadehavegård - Høje-Taastrup
Kærene - Rødovre
Vildbanegård I & II - Ishøj (ny)
Vapnagård - Helsingør
Kongevænget - Hillerød
Karlemoseparken - Køge
Fælledvej-området - Roskilde
Rønnebærparken/Æblehaven - Roskilde (ny, tidligere udsat boligområde)
Grønneparken - Holbæk
Ringparken - Slagelse
Lindholm - Guldborgsund (ny, tidligere udsat boligområde)
Højemarksvej-kvarteret - Odense
Ejerslykke - Odense
Dianavænget/Heliosvænget - Odense
Kløvermarken/Hvedemarken - Sønderborg
Korskærparken - Fredericia
Sønderbro - Horsens
Munkebo - Kolding
Finlandsparken - Vejle
Løget By - Vejle
Vestbyen - Vejle
Sønderager/Brændegårdsparken - Herning
Porshøj/Fruehøj/Fredhøj - Herning
Holtbjerg - Herning
Trekanten - Holstebro
Resedavej/Nørrevang - Silkeborg
Højvangen - Skanderborg
Rosenhøj mv. - Aarhus (ny)
Fuglesangs Allé/Charlottehøj - Aarhus (ny)
Vejlby Vest - Aarhus
Havrevej - Thisted
Houlkærvænget - Viborg
Grønlands-kvarteret - Aalborg
Løvvangen - Aalborg
![](/media/dvjdfzdj/motalavej_andreas-hansen.jpg)
Forebyggelsesområder og udsatte områder
19 boligområder er i 2023 udpeget som udsatte områder.
12 af disse er samtidig udpeget som parallelsamfund.
8 parallelsamfund er samtidig omdannelsesområder
56 boligområder er udpeget som forebyggelsesområder.
Overblik og udvikling
Hvert år 1. december offentliggøres listerne over udsatte boligområder af boligministeren pga. lovgivningen om parallelsamfund.
Udviklingen har overordnet været positiv. Ved næsten hver udpegning er områder blevet streget fra listerne. Selv om det samlede antal udsatte områder stiger pr. 1. december 2023, så er ét område mere kommet af listen over omdannelsesområder og bevæger sig dermed væk fra listerne. Udpegningen af forebyggelsesområder oplever allerede nu et større fald. Dette er markant, fordi data opgøres over en periode på mindst to år. Det er derfor en væsentlig udvikling, at der allerede tredje gang, denne liste offentliggøres er et større fald.
2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | |
Udsatte områder |
43 |
40 | 25 | 20 | 17 | 19 |
Parallelsamfund | 29 | 28 | 15 | 12 | 10 | 12 |
Omdannelsesområder | 15 | 15 | 13 | 10 | 9 | 8 |
Forebyggelsesområder | - | - | - | 62 | 67 | 56 |
Forebyggelsesområder er udpeget første gang pr. 1. december 2021. En del af stigningen for denne gruppe fra 2021-2022 skyldes, at tidligere udsatte områder på grund af positiv udvikling blev udpeget som forebyggelsesområder.
Få svar på spørgsmål om parallelsamfund
Find svar på oftest stillede spørgsmål vedrørende udlejning, genhusning, udviklingsplaner og meget mere, når det handler om boligområder, der fremgår på listen over parallelsamfund.
Forebyggelsesområder
Et forebyggelsesområde er et område, der har mere end 30 pct. beboere, der er ikke vestlige indvandrere eller efterkommere og samtidig opfylder mindst to af følgende fire kriterier:
-
- Andelen af beboere i alderen 18-64 år, der ikke er i arbejde og heller ikke er i gang med en uddannelse, overstiger 30 pct. opgjort som gennemsnittet over de seneste 2 år.
- Andelen af beboere, der er dømt for overtrædelse af straffeloven, våbenloven eller lov om euforiserende stoffer udgør mindst 2 gange landsgennemsnittet opgjort som gennemsnit over de seneste 2 år.
- Andelen af beboere i alderen 30-59 år, der alene har en grunduddannelse, overstiger 60 pct. af samtlige beboere i samme aldersgruppe.
- Den gennemsnitlige bruttoindkomst for skattepligtige i alderen 15-64 år i området (eksklusive uddannelsessøgende) er mindre end 65 pct. af den gennemsnitlige bruttoindkomst for samme gruppe i regionen.
Den årlige liste over landets forebyggelsesområder og udsatte områder (herunder parallelsamfund og omdannelsesområder) opgøres primært efter tal, der er mindst ét år og ofte flere år gamle, når listen udkommer den 1. december.
Der regnes ved flere af kriterierne ud fra gennemsnit over 2 år. Virkeligheden kan derfor sagtens være en anden i boligområdet, når udpegningen sker. Det kan f.eks. være, at flere er kommet i arbejde lige op til listens udgivelse. Disse planer skal gennemføres, uanset om området kommer af listen pga. andre tiltag. En række andre lovregler påvirker også området længe efter, at det er kommet af listen.
Regeringens vurderer hvert år alle almene boligområder, der har mindst 1.000 beboere ift. listerne. Ministeriet har vurderet, om der er tale om et boligområde. Et boligområde kan bestå af en enkelt boligafdeling. Det kan også bestå af mange forskellige afdelinger, som også kan tilhøre forskellige boligorganisationer.
Der blev i 2021 indført en liste over såkaldte ’forebyggelsesområder’. Med denne liste følger muligheden for at benyttet en række af de redskaber, der hidtil har været anvendt i områder omfattet af parallelsamfundslovgivningen fra 2018.
56 boligområder er på listen over forebyggelsesområder pr. 1. december 2023.
Listen over forebyggelsesområder
Udsatte områder
Ved et udsat boligområde forstås et alment boligområde med mindst 1.000 beboere, hvor mindst to af følgende fire kriterier er opfyldt:
-
- Andelen af beboere i alderen 18-64 år, der ikke er i arbejde og heller ikke er i gang med en uddannelse, overstiger 40 pct. opgjort som gennemsnittet over de seneste 2 år.
- Andelen af beboere, der er dømt for overtrædelse af straffeloven, våbenloven eller lov om euforiserende stoffer udgør mindst 3 gange landsgennemsnittet opgjort som gennemsnit over de seneste 2 år.
- Andelen af beboere i alderen 30-59 år, der alene har en grunduddannelse, overstiger 60 pct. af samtlige beboere i samme aldersgruppe.
- Den gennemsnitlige bruttoindkomst for skattepligtige i alderen 15-64 år i området (eksklusive uddannelsessøgende) er mindre end 55 pct. af den gennemsnitlige bruttoindkomst for samme gruppe i regionen.
19 boligområder er på listen over udsatte boligområder. Kun 7 områder er alene udsatte boligområder. De øvrige 12 boligområder er samtidig udpeget som parallelsamfund og/eller omdannelsesområder.
Listen over udsatte boligområder
Tåstrupgård - Høje-Taastrup
Vejleåparken - Ishøj (ny)
Askerød - Greve
Nivåhøj - Fredensborg (ny)
Motalavej - Slagelse (ny)
Vængerne - Lolland (ny - tidl. forebyggelsesområde)
Vollsmose - Odense
Byparken/Skovparken - Svendborg
Nørager/Søstjernevej - Sønderborg
Præstebakken/Syrenparken - Esbjerg
Stengårdsvej - Esbjerg
Hedelundgårdparken - Esbjerg
Sundparken - Horsens
Skovvejen/Skovparken - Kolding
Glarbjergvej-området - Randers
Gammel Jennumparken - Randers
Bispehaven - Aarhus
Skovgårdsparken - Aarhus (ny)
Gellerupparken/Toveshøj - Aarhus
Se listen som PDF her.
Parallelsamfund
Parallelsamfund er udpegede udsatte områder, der har mere end 50 % beboere, der er indvandrere eller efterkommere fra ikke-vestlige lande.
Det betyder, at alle parallelsamfund samtidig er udsatte områder. Derfor ligger parallelsamfund i illustrationen inden i trekanten om udsatte områder.
Udpegning pr. 1. december 2023:
Listen over parallelsamfund (tidligere ’ghettoer’)
12 boligområder er på listen over parallelsamfund. Disse områder er samtidig alle en del af listen over udsatte områder.
Tåstrupgård - Høje-Taastrup
Vejleåparken - Ishøj (ny)
Askerød - Greve
Motalavej - Slagelse (ny)
Vollsmose - Odense
Nørager/Søstjernevej - Sønderborg
Stengårdsvej - Esbjerg
Sundparken - Horsens
Skovvejen/Skovparken - Kolding
Bispehaven - Aarhus
Skovgårdsparken - Aarhus (ny)
Gellerupparken/Toveshøj - Aarhus
Se listen som PDF her.
Omdannelsesområder
Omdannelsesområder er områder, der i 5 år i træk har været udpeget som parallelsamfund.
Udpegningskriteriet betyder, at kun områder, der samtidig er udpeget sm parallelsamfund og udsatte områder kan udpeges som omdannelsesområder.
En række af de regler, som gælder for omdannelsesområder, gælder også en periode efter at områderne er faldet af listen.
Udpegning pr. 1. december 2023:
Listen over omdannelsesområder
8 områdebolig er aktuelt udpeget som omdannelsesområder. I 2021 og 2022 blev ingen nye omdannelsesområder tilføjet listen. I 2023 kom Mjølnerparken af listen. Områder, som tidligere har været udpeget på denne liste, skal dog fortsat gennemføre deres udviklingsplan, også selv om de ikke længere er udpeget.
Tåstrupgård - Høje-Taastrup
Vollsmose - Odense
Nørager/Søstjernevej - Sønderborg
Stengårdsvej - Esbjerg
Sundparken - Horsens
Skovvejen/Skovparken - Kolding
Bispehaven - Aarhus
Gellerupparken/Toveshøj - Aarhus
Se listen som PDF her.
På udsatteområder.dk, som udgives af Landsbyggefonden, kan du se alle de udpegede udsatte boligområder (herunder parallelsamfund og omdannelsesområder) og læse om den udvikling, der er i gang i de mange områder over hele landet.
Guides til beboere
Konsekvenser af lovgivningen om parallelsamfund
Lovgivningen om parallelsamfund handler om boligområder på de mange lister. Konsekvenserne af parallelsamfundslovgivningen er mange for beboerne i de hårdest udsatte boligområder.
Efter flere høringsrunder blev ghettopakken fra 2018 vedtaget - lovforslaget (L 38) – som handler om nye kriterier for udsatte boligområder og ghettoområder, initiativer til udvikling eller afvikling af ghettoområder, skærpelse af anvisnings- og udlejningsregler, ophævelse af lejekontrakt på grund af kriminelle mv.
Boligorganisationerne, som lejer boligerne ud i de 15 boligområder, der i lovgivningen oprindelig blev betegnet som omdannelsesområder, skulle i 2019 indsende udviklingsplaner for områderne. Planerne anviser, hvordan andelen af almene familieboliger inden 2030 vil blive nedbragt til 40 procent, eller den andel der er givet dispensation til. Disse planer skal gennemføres, uanset om området kommer af listen pga. andre tiltag. En række andre lovregler påvirker også området længe efter, at det er kommet af listen.
Hvis et boligområde ender på listen over omdannelsesområder
Hvis et boligområde ender på listen over omdannelsesområder, skal boligorganisationen vælge mellem fire tiltag for at nedbringe andelen af almene familieboliger:
-
- Nedrive almene familieboliger
- Nybyggeri: Primært privat nybyggeri til udlejning i boligområdet
- Konvertere familieboliger til ældre- eller ungdomsboliger
- Sælge almene boliger til private udlejere
Ghettolistens historie
2010: Ghettolisten kommer til verden
Det var den daværende VK-regering, som i 2010 indgik en aftale med Dansk Folkeparti om at udarbejde en årlig liste over de udsatte danske boligområder. Den første ghettoliste blev offentliggjort 26. oktober 2010 i Socialministeriet. Her var det socialminister Benedikte Kiær (K) og justitsminister Lars Barfoed (K) samt beskæftigelsesminister Inger Støjberg (V), integrationsminister Birthe Rønn Hornbæk (V) og undervisningsminister Tina Nedergaard (V) som offentliggjorde Danmarks første såkaldte 'Ghettopakke'. ”Ghettoen tilbage til samfundet - et opgør med parallelsamfund i Danmark,” hed den. Områderne blev udpeget på baggrund af andelen af beboere, der var uden for arbejdsmarkedet, dømt for visse lovovertrædelser og indvandrere eller efterkommere fra ikke-vestlige lande.
Før da var der en årlig liste over områder med høj arbejdsløshed, hvor kommunerne kunne indføre en særlig udlejningstype, kaldet kombineret udlejning. Denne liste eksisterer fortsat – sideløbende med de øvrige lister.
2011-2013: Indkomst og uddannelse nye kriterier på ghettolisten
I 2011 blev VK-regeringen afløst af en socialdemokratisk regering med deltagelse af Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti. Den stod i 2013 bag en omfattende ændring af ghettolisten, da den præsenterede to nye kriterier om beboernes uddannelsesniveau og indtægtsniveau, der kunne bringe boligområder på ghettolisten.
Nu var det ikke længere nok at have arbejde eller at være under uddannelse. Nu betød det også noget, hvor meget man tjente, og hvor godt uddannet man var. Postbuddet og kassedamen kunne bringe et boligområde på listen. Der var nu fem kriterier, hvor området skulle opfylde de tre.
2015-2018: Ghettoområderne skal undersøges
Regeringsmagten skiftede i juni 2015. Venstre overtog igen ledelsen af regeringen. Det første år som ét-parti regering. I 2016 blev Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti indlemmet. I efteråret 2017 meddelte statsminister Lars Løkke Rasmussen (V), at der var nedsat et tværpolitisk udvalg, der skulle se på de omfattende problemer, der var opstået i ghettoområderne.
Kriminaliteten i samfundet var generelt på retur – også i de såkaldte ghettoområder. Dog rasede der en omfattende bandekrig i København i 2017. I perioden fra 12. juni til 9. november blev fire dræbt og 20 sårede i skudepisoder.
Da ghettolisten blev opgjort den 1. december 2017; var der dog kun to boligområder ud af de 22, der levede op til kriminalitetskriteriet. Da den første såkaldte ghettoliste blev offentliggjort syv år tidligere, levede 25 ud af 29 områder op til kriminalitetskriteriet. Kriminaliteten i ghettoområderne var omdrejningspunktet i Lars Løkke Rasmussens nytårstale den 1. januar 2018.
2018: Ghettopakken og planen mod parallelsamfund vedtages
I 2018 blev den 'plan mod parallelsamfund vedtaget, som blev offentliggjort af Lars Løkke Rasmussen (V) i dennes nytårstale 1. januar 2018, med stemmer fra Socialdemokratiet og SF. Parallelsamfunds-pakken blev beskrevet i regeringens publikation 'Ét Danmark uden parallelsamfund - ingen ghettoer i 2030' som blev offentliggjort 1. marts 2018 og kan hentes her.
Som led i planen blev to nye udpegninger indført: Udsatte områder og hårde ghetto-områder. Der var ved udpegningerne i 2018 43 udsatte områder, 29 ghetto-områder og 15 hårde ghetto-områder.
Planen investerede milliarder på at rive almene boliger ned, gøre boliger klar til salg til private og ville omdanne familieboliger til attraktive ungdoms- og ældreboliger som led i ghettopakken. Målet i planen er at gøre de såkaldte ghettoer til almindelige boligområder uden for mange mennesker med sociale problemer som arbejdsløshed og kriminalitet.
Konsekvenserne i planen mod parallelsamfund, eller ghettopakken, er mange for beboerne. Det er folks hjem, der er på spil. Nedrivninger, frasalg og nybyggeri. Alt sammen for at leve op til sådan Folketinget vedtog i 2018. I Vollsmose skal der bl.a. rives 1.000 boliger ned de kommende år. I Aarhus skal der rives 400 boliger ned i Gellerupparken og 200 boliger i Toveshøj.
1. december 2019 udpegede ministeren 40 udsatte områder, 28 ghetto-områder og 15 hårde ghettoområder.
2019: Ghettopakken og nedrivninger af almene boliger
Konsekvenserne i planen mod parallelsamfund, eller ghettopakken, er mange for beboerne Det er folks hjem, der er på spil. Nedrivninger, frasalg og nybyggeri. Alt sammen for at leve op til de regler, som 'ghettopakken’ fra 2018 indeholdt.
Boligorganisationerne, som lejer boligerne ud i de 15 boligområder, som i lovgivningen betegnes de hårde ghettoområder (nu omdannelsesområder), skulle i 2019 indsende udviklingsplaner for områderne. Planerne skal anvise, hvordan andelen af almene familieboliger inden 2030 vil blive nedbragt til 40 procent, eller den andel der er givet dispensation til. Udviklingsplanerne blev godkendt for alle områder i 2019.
1. december 2019 udpegede ministeren 40 udsatte områder, 28 ghetto-områder og 15 hårde ghettoområder.
2020 og frem: Ghettolisten næsten halveres
1. december 2020 blev kun 15 områder udpeget som ghetto-områder (nu parallelsamfund). I alt 13 områder blev derfor strøget af listen.
I alt fire områder blev strøget fra både listen over hårde ghetto-områder (nu omdannelsesområder). Det drejer sig om boligområderne Munkebo i Kolding, Agervang i Holbæk, Finlandsparken i Vejle og Gadehavegård i Høje Taastrup.
To områder blev nyudpeget som hårde ghetto-områder (nu omdannelsesområder). Det drejer sig om Nørager/Søstjerne i Sønderborg og Solbakken i Odense.
I alt 13 områder blev 1. december 2020 udpeget som hårde ghetto-områder (mod 15 i 2019), og kun 25 områder blev udpeget som udsatte områder (mod 40 i 2019). Generelt gik udviklingen den rette vej. Det er primært øget beskæftigelse, der har drevet den positive udvikling. Hertil kommer et fald i andelen af beboere med dom.
2021: Ny områdeudpegning: Forebyggelsesområder
Den 23. november 2021 vedtog Folketinget ny lovgivning, der udmønter den aftale flertal indgik den 15. juni 2021 om ”Blandede boligområder – næste skridt i kampen mod parallelsamfund”, reglerne trådte i kraft 30. november 2021.
Derfor er der nu indført en ny områdetype, kaldet forebyggelsesområder. I disse områder indføres obligatorisk fleksibel udlejning, og der lægges begrænsninger på den kommunale anvisning med det formål at forebygge, at områderne udvikler sig negativt og ender med en udpegning som udsatte områder. Ifølge regeringsudspillet kan 58 områder i hele landet forventes udpeget som forebyggelsesområder. Den 1. december 2021 blev 62 områder udpeget som forebyggelsesområder. Pr. 1. december 2022 blev 67 områder udpeget, men pr. 1. december 2023 er antallet af udpegede områder faldet til 56.
Aftalen ændrede navnet på ghetto-områder til ”parallelsamfund” og på hårde ghettoområder til ”omdannelsesområder".