Analyser
Aldersgrænse i ghettokriteriet for uddannelse
![](/media/cdyempve/voldparken_lars_mathiasen.jpg)
Uddannelsesniveauet blandt beboerne er i dag med til at afgøre om et alment boligområde defineres som en 'ghetto' i Transport- og Boligministeriets opgørelse over udsatte boligområder og ghettoområder.
I ghettokriteriet for uddannelse opgøres andelen af beboere i alderen 30-59 år, der alene har en grundskoleuddannelse. En stigende andel unge tager i dag en ungdoms- eller videregående uddannelse, og de fleste har gennemført en ungdomsuddannelse allerede i starten af 20'erne., jf. figur 1.
Snæver aldersafgrænsning tegner et skævt billede af uddannelsesniveauet
Ved at anvende en nedre aldergrænse på 30 år tages der ikke højde for unges uddannelse. Det kan være med til at tegne et misvisende billede af uddannelsesniveauet i boligområdet.
Aldersafgrænsningen har derudover en direkte betydning for ghettolistens sammensætning:
- Hvis aldersgrænsen i ghettokriteriet for uddannelse sættes til 25 år, vil 7 områder i dag ikke opfylde kriteriet og 6 områder vil helt udgå af ghettolisten for 2019.
- Sættes grænsen til 20 år, vil 9 områder ikke opfylde kriteriet og 8 områder vil udgå af ghettolisten for 2019.
Figur 1. Unge, som fuldfører en ungdomsuddannelse efter alder
Note: Aldersfordelingen efter, hvornår en 30 årig i dag har fuldført en ungdomsuddannelse.
Kilde: BL's egne beregninger pba. Danmarks Statistiks registerdata.
BL har i anden analyse desuden vist, at udeladelsen af medbragte uddannelser også har betydning for, hvorvidt et boligområde er på ghettolisten. Læs analysen her.