Analyser
Mønsterbrydere fra den almene sektor vælger velfærdsuddannelser
![](/media/ebqhjj41/ung-gut_-andreas-hansen.jpg)
Uddannelsesmobiliteten i Danmark er steget siden 2013, og stigningen er særlig stor blandt unge, som er opvokset i almene boliger.
I den almene boligsektor har 55 procent af de unge, der er vokset op med ufaglærte forældre, fuldført mindst en ungdomsuddannelse som 25-årig, mens andelen på landsplan er på 57 procent. Forskellen mellem boligformerne er således indsnævret betydeligt over tid fra 21 procentpoint i 2000 til 2 procentpoint i dag.
Figur 1. Udviklingen i andelen af mønsterbrydere fordelt på boligforhold
Kilde: AE for BL på baggrund af Danmarks Statistiks registerdata.
Kan afhjælpe mangel på arbejdskraft, hvor behovet er størst
Over halvdelen af mønsterbrydere fra den almene sektor bidrager med deres uddannelsesvalg til at løse udfordringer på velfærdsområdet og håndtere den fremtidige grønne omstilling og teknologiske udvikling.
De unge, der har brudt den sociale arv og er vokset op i den almene sektor, færdiggør oftere end andre såkaldte "velfærdsuddannelser". Fx tager hele 16 pct. af mønsterbrydere fra den almene sektor erhvervsfaglige uddannelser inden for omsorg, sundhed og pædagogik (fx SOSU). Det er fem procentpoint flere end hos mønsterbrydere uden for den almene boligsektor.
På samme vis er andelen, der tager videregående uddannelser inden for sociale og sundhedsområder, tre procentpoint højere blandt mønsterbrydere i den almene sektor end blandt dem fra øvrige boligformer.
Der er færre unge i det almene, som bliver mønsterbrydere ved at afslutte en erhvervsfaglig STEM-uddannelse, men denne forskel findes ikke for videregående STEM-uddannelser.
Figur 2. Udvalgte uddannelser, som mønsterbrydere afslutter, fordelt på boligforhold
Kilde: AE for BL på baggrund af Danmarks Statistiks registerdata.